Keď si človek stavia, prerába alebo zariaďuje bývanie, osvetleniu akoby neprikladal význam. Väčšinou si ho necháva až na poslednú chvíľu a často sa rozhoduje podľa toho, koľko mu naň ešte zostalo peňazí. Pri výbere lampy sa zase riadi skôr tým, či sa mu páči, alebo či má moderný dizajn, než kvalitou svetla, ktorú poskytuje.
Ako vyplýva z nedávneho prieskumu, vyše 28 percent opýtaných si ani neuvedomuje, že má osvetlenie výrazný vplyv na zdravie. Zarážajúce je, že tak odpovedali hlavne mladí ľudia vo veku 30 až 38 rokov. Takmer 21 percent oslovených si svietidlá vyberá podľa ceny (čím nižšia, tým lepšie), 14,5 percenta podľa dizajnu a zvyšných 4,8 percenta podľa iných kritérií. Voľba správneho osvetlenia je pritom rovnako dôležitá ako výber kúrenia, izolácie, okien či nábytku.
„Pri výbere osvetlenia odporúčam poradiť sa s odborníkom, svetelným technikom. Nie každé dizajnové, aj keď drahé svietidlo znamená kvalitné osvetlenie. Je v tom rozdiel. Takéto poradenstvo určite stojí za vyskúšanie," hovorí Zlatko Balaš zo spoločnosti SvetelneStropy.sk.
Po celé tisícročia bolo pre človeka hlavným zdrojom svetla slnko, podľa ktorého sa riadil celý jeho život. V modernej dobe sú však ľudia čoraz viac vnútri. Väčšina z nich tam dnes trávi až 90 percent svojho času – uzavretá medzi stenami svojho domova či pracoviska. Umelé osvetlenie však má – aj vplyvom hormónov – zásadný vplyv na biologické a fyziologické procesy v organizme, na pocit únavy, starnutie či celkovú kondíciu.
Čo sa týka hormónov, zjednodušene možno povedať, že „citlivé“ na svetlo sú tri: melatonín (hormón spánku), kortizol (hormón „nabudenosti“) a sérotonín (hormón šťastia). Keďže už nežijeme v súlade s prírodou a so slnkom, ale väčšinu času trávime v uzavretom priestore pod umelým svetlom, hladiny týchto hormónov sú iné, než by mali byť pri prirodzenom osvetlení.
Pred niekoľkými rokmi v ľudskom oku objavili tretí druh fotoreceptorov citlivých na tzv. modré svetlo. To je práve to studené biele svetlo, ktorým sú často zaliate kancelárie, nákupné strediská i obývačky. Zmienené receptory majú vplyv na tvorbu melatonínu, a ten riadi nielen tzv. cirkadiánny rytmus človeka, teda striedanie spánku a bdenia, ale ovplyvňuje aj celý rad procesov, napríklad krvný obeh a tlak, teplotu tela, metabolizmus cukrov, tukov a bielkovín, vplýva na imunitu, produkciu pohlavných hormónov, starnutie či duševnú pohodu.
Pritom platí, že keď oči registrujú modré svetlo, hladina melatonínu je nízka a do tela sa, naopak, vylučuje hormón nabudenia, kortizol. To síce môže byť výhodné na pracovisku, kde sa požaduje čo najväčšia výkonnosť, ale určite nie v prostredí, kde si má človek oddýchnuť alebo tráviť čas pred spaním.
„Je všeobecne známe, že svetlo ovplyvňuje prežívanie človeka. S jeho ubúdaním, napríklad na jeseň a počas zimy, stúpa počet fóbií, úzkostí, depresívnych nálad, smútku a rôznych strachov,“ vysvetľuje psychológ Ľudovít Dobšovič zo spoločnosti PsychoConsulta.
„Aj umelé svetlo sa vníma ako záťažové, ak sa mu jednotlivec vystavuje často alebo pravidelne, napríklad v práci. Môže sa to odraziť na prežívaní a celkovom napätí. Od toho je už iba krôčik k stresom a následne napríklad k zhoršeným vzťahom, čo zasa "podporuje“ depresívnu náladu, pochybnosti o sebe a podobne. Je oveľa lepšie, ak človek môže byť v prostredí s dostatkom denného svetla," dodáva psychológ.
![Dôležitá je však nielen intenzita, ale aj farba...](https://ipravda.sk/res/2018/10/24/thumbs/svetlo-osvetlenie-ziarovka-lampa-clanokW.jpg)
Dôležitá je však nielen intenzita, ale aj farba svetla. Denné svetlo obsahuje všetky farby spektra, a preto by ho malo obsahovať aj svetlo v interiéri. Ľudské oko ich totiž všetky rozoznáva a podľa podnetov, ktoré sa tak dostávajú do mozgu, telo reaguje. Nemenej dôležité sú tiež farby v interiéri a to, ako ich vďaka umelému osvetleniu vnímame.
„Psychológovia poznajú Lüscherov farebný test, v ktorom sa dá vplyv farieb jasne preukázať. Signalizuje napríklad emocionálne stavy alebo poruchy. Ak je jedinec dlhodobo vystavený farbe osvetlenia, ktorá ho ruší, určite sa to môže podpísať na prežívaní jeho pocitu radosti alebo šťastia,“ upozorňuje Dobšovič.
Studené modré svetlo napríklad podporuje sústredenie, no zabraňuje uvoľňovaniu melatonínu, kým teplé (žlté) svetlo upokojuje, ale keď sme iba pod jeho vplyvom, máme zase málo kortizolu. Okrem hormonálnej nerovnováhy a záťaže na psychiku množstvo času stráveného pri nevhodne zvolenom umelom osvetlení, prirodzene, vplýva i na samotný zrak. Najmä ak pri človeku ešte bliká počítač, svieti televízor a všade okolo sú umelé zdroje svetla rôznej farby a intenzity.
„Správne osvetlenie je veľmi dôležité, a to nielen pri práci. Inak sa oči rýchlo unavia, začnú nás svrbieť, rezať, páliť až bolieť. Neskôr sa nám môže začať rozmazávať videnie a musíme napríklad predčasne ukončiť alebo prerušiť prácu,“ pripomína oftalmologička Tatiana Ďurčová z očného laserového centra Excimer. Čo teda robiť? „Kvalitné umelé osvetlenie primeranej intenzity, čo najviac podobné dennému svetlu, zabezpečí primeraný komfort aj na dlhodobejšiu prácu,“ odporúča lekárka.
Jedným zo spôsobov, ako sa priblížiť prirodzenému svetlu, sú tzv. svetelné stropy. Je to síce zdroj umelého svetla, ale zachováva si vlastnosti toho prirodzeného. "Keď sme analyzovali, aké sú vlastnosti a prednosti denného svetla, prečo sa vonku cítime oveľa príjemnejšie, a najmä, kedy sa vonku cítime príjemne, vznikol súhrn parametrov a požiadaviek, ktoré sme zapracovali do konceptu svetelných stropov,“ vysvetľuje Balaš.
Na rozdiel od klasických typov osvetlenia a svietidiel svetelné stropy rozptyľujú svetlo v priestore rovnomerne, podobne ako obloha slnečné žiarenie v atmosfére. Osvetlenie sa robí na mieru, má vysokú kvalitu, obsahuje všetky farby spektra a dá sa regulovať tak, aby aj v interiéri pripomínalo zdravé denné svetlo.
Ďalšou možnosťou, ako si prirodzene presvetliť domácnosť, sú strešné okná. Dnu privedú až dvakrát viac denného svetla ako obyčajné okná v stene. Výhodou je tiež, že opticky zväčšujú priestor a umožňujú efektívnejšie vetranie.
Na čo dbať pri výbere osvetlenia
predovšetkým treba zvážiť, o akú miestnosť ide a na čo sa využíva, iné svetlo potrebuje kuchyňa, obývačka, kúpeľňa, WC, detská izba, pracovňa či spálňa
- podľa toho sa dá zvoliť správna svietivosť, spôsob svietenia či farba svetla
- ideálne je rozptýlené svetlo, keď je plocha miestnosti rovnomerne osvetlená
- pri farbe svetla možno zohľadniť aj typ činnosti, ktorej sa v miestnosti budeme venovať
- napríklad na relax je vhodnejšie teplé biele svetlo asi 3 000 K (Kelvinov), na prácu zase studenšie biele okolo 5 000 K
- na chodby sa hodí líniové nepriame osvetlenie
- hlavné osvetlenie sa môže doplniť o dizajnové kúsky ako stojanové alebo zavesené svietidlá na dotvorenie interiéru
Rozdelenie farieb
- teplé – žltá, oranžová, červená a ich odtiene – podnecujú aktivitu, radosť a pozitívne emócie
- studené – modrá, fialová a ich odtiene – podporujú invenciu, dôveru a autoritu
Čo je farebná teplota
- nazýva sa aj teplota chromatickosti
- je to farba (spektrum) bieleho svetla
- jednotkou na meranie je Kelvin (K)
- používa sa na určovanie teploty farby bieleho svetla vyžarovaného umelým svetelným zdrojom
- slnečné svetlo dosahuje asi 5 000–5 500 K
- studená biela (6 500 K a viac) zodpovedá zamračenej dennej oblohe
- farba svetla pod teplotu 4 000 K je úroveň pri východe alebo západe slnka
Porovnanie farebnej teploty | |
---|---|
farebná teplota (K) | zdroj |
1 900 | sviečka |
2 700 | wolframová žiarovka |
2 700–3 500 | LED žiarovka teplá biela |
3 000 | halogénová žiarovka |
3 000–4 000 | východ a západ slnka |
4 000–5 000 | žiarivka |
5 000 | priame slnečné svetlo |
6 000–6 500 | LED žiarovka studená biela |